Kako se HTV usuđuje omalovažavati tragediju Darka Pajičića!?
• Imamo vlast koja nas iz dana u dan laže. Laže predsjednik Vlade, lažu ministri. Neki dan je ministra poduzetništva i obrta Gordan Maras lagao a predloženim izmjenama Zakona o radu (ZOR) Hrvatska slijedi primjere najbolje europske prakse, poput Njemačke, misleći da smo svi budale. No, iznenadio se. U obranu nas koji ne znamo i koji šutimo uključio se Njemački savez sindikata (DGB), koji tvrdi da su njemačke reforme tržišta rada s početka 2000-ih pogoršale položaj njemačkih radnika. Nijemci su se oglasili i poručili Marasu da nije tako, jer su tzv. Hartzove reforme uglavnom loše pale na njemačko tlo. „Niska nezaposlenost ostvarena je uz visoku cijenu koja je plaćena rastom atipičnih oblika zapošljavanja i čitavog sektora niskih plaća, čime njemački radnici nisu profitirali niti su dovedeni u bolji položaj“, poručuju Nijemci.
• I HRT laže poput vlasti koja je ovladala njome. Lažu i u slučaju teškog ranjavanja Darka Pajičića. Nakon što su iz Stožera za obranu hrvatskoga Vukovara oglasili i zatražili smjenu ministra policije Ranka Ostojića i procesuiranje hrvatskoga policajca Srbina Saše Sabadoša koji je po život opasno izudarao Pajičića, na HTV-u su se počeli šaliti s njima. Najprije je urednik i voditelj Josip Gavranović u ranojutarnjim vijestima rekao da je "visoki izvor" iz MUP-a priopćio HTV-u da je branitelj Darko Pajičić na vlastiti zahtjev ranije napustio bolnicu i nakon toga u birtiji pao sa šanka i ozlijedio se. U prijepodnevnim vijestima nestalo je „visokog izvora“, da bi navečer visoki izvor postao je "izvor iz MUP-a".
• Zašto se Slavko Linić ne da s vlasti? Jer se boji sudskoga progona, i to progona u množini. Kako piše Ilko Čimić na portalu www.idex.hr „svjedočenje Slavka Linića u korist Hypo banke na arbitražnom sudu u Londonu pomoglo je svojedobno toj austrijskoj banci da se domogne čak 40 milijuna eura u arbitražnom sporu protiv Hrvatske zbog kupovine Slavonske banke. Riječ je o dugotrajnom sudskom postupku kojeg je Hrvatska izgubila, zbog čega je morala platiti odštetu Hypo banci“. Ivo Sanader je zbog Hypo banke na sudu, a hoće li i Linić, vidjet ćemo. Čimić navodi da je „Linić imao samo lijepe riječi za Hypo banku, a priznao je kako se s njima sastajao od 2000. do 2002. godine iako nejasno u kojem kontekstu jer ti razgovori nisu zabilježeni u Državnoj agenciji za sanaciju banaka (DAB) gdje je Linić bio u Upravi ili preko Ministarstva gospodarstva gdje je stolovao Linić u Račanovoj vladi. Hypo banka je danas odigrala ključnu ulogu u spašavanju medijskog carstva Ninoslava Pavića.“
• Valentina Ljubešić, predsjednica uprave Geneze, tvrtke za krizni menadžment prijavilaje USKOK-u ministra Slavka Linića, HPB i Podravku zbog udruživanja u svrhu počinjena kaznenog djela, odnosno svega gore navedenog s jasnim ciljem guranja rovinjske Mirne u stečaj, a zaposlenika na ulicu. Sve navedeno prijavljeno je i Antikorupcijskom vijeću.
• Taj isti Linić htio je „na brzaka“ maznuti 1,6 milijardi kuna samostalnih prihoda hrvatskih sveučilišta. Baš ga briga za školstvo i znanost. Nakon pritiska iz lukavoga koalicijskog partnera HNS-a mrzovoljni Linić morao je popustiti. Novac će pokušati nadomjestiti tako što će ga ovoga puta maznuti od HZZO-a.
• Ministar Željko Jovanović ipak o nečemu brine. Brine o uhljebljivanju stranačkih kadrova. Za ministrovanja prethodnika Radovana Fuchsa (HDZ) u MZOŠ-u bilo 280 ljudi, a sada ih kod Jovanovića (SDP) ima već 340. Neka komunisti rade…
• Odlazi iz DORH-a jugoslavenski „tužilac“ i hrvatski „glavni državni odvjetnik“ Mladen Bajić. Odlazi, ali ne daleko. Samo će se zamijeniti sa svojim dosadašnjim zamjenikom Dinkom Cvitanom. Prava smijurija od DORH-a.
• Tomislav Karamarko obilazi Hrvatsku širom i poprijeko. Iako su svečarski i predizborni skupovi zabranjeni za novinare, sa tih skupova sve izlazi u javnost. Prije svega rijetki ekscesi. Jedan od njih je navodno bio u Omišu, gdje je netko dobacio iz publike predsjedniku HDZ-a da je mjesto partizanskim ubojicama mjesto u nekoj obližnjoj jami. To su iskoristili vladajući političari i režimski mediji i neuspješno pokušali zaraditi političke bodove. Najdalje je otišla Vesna Pusić nakon povratka iz Beograda, gdje je ponovila preopasna svoja stajališta o tobožnjem dogovor(e)nom ratu i izjednačavanju agresora Srbije sa žrtvom Hrvatskom.
• U sklopu svoje predizborne kampanje koja traje otkako je stupio na Pantovčak(!), hrvatski predsjednik Ivo Josipović je bio i u Splitu. Tom zgodom, kao pravi sin nikad lustriranoga partizana i jugokomuniste Ante Josipovića iz orjunaške Baške Vode (1925.), posjetio je također partizanku Lepu Smoju, rođenu Čatipović. Predsjednik je Lepi čestitao 94. rođendan. Svi su bili zadovoljni!
• Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave (DKOM) raspolaže s milijunima kuna, o čemu odlučuje samo troje ljudi! Donedavno je Komisija imala pet članova, pa je Sabor njihov bropj povećao za još četvoricu, no sada ih je tek troje. Kako? Tako što nova četiri člana nisu nikad imenovana, a trima članovima je istekao mandat, pa i predsjednici Vlasti Pavličević. Bitno je da se javna nabava i dalje teče… U privatne džepove vladajućih.
• Portal www.index.hr poručio je Zoranu Milanoviću da je zbog mutnog natječaja izgubljeno 33,5 milijuna kuna!" Iz Vlade su se pokušali braniti, ali nikoga nisu uspjeli uvjeriti u svoju lažnu priču. Od tri ponude izabrali su onu od Porsche leasinga d.o.o., od 6.457.770,00 EUR bez PDV-a, (8.072.212,50 EUR s PDV-om.), a ne daleko povoljniju dvije ponude od Zajednice ponuditelja: Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Unicredit Leasing Croatia d.o.o., i ostali, 6.837.072,00 eura bez PDV-a, (8.546.340,00 eura s PDV-om) i ALD Automotive d.o.o., 5.351.047,20 eura bez PDV-a (6.688.809,00 eura s PDV-om). U postupku javne nabave u grupi 2 također su bile tri ponude, a Vlada je prihvatila ponudu SG Leasing d.o.o., 8.771.194,68 eura bez PDV-a, (10.963.993,35 eura s PDV-om), koja je bila najjeftinija. Od druge dvije ponude jedna je od Porsche leasinga d.o.o., koji se je već nasladio pobjedom na natječaju iz grupe 1. Zajednica ponuditelja: Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Unicredit Leasing Croatiai ostali i ovaj put je izvisila. No, ovdje dolazi do „repova“, jer se na predmetnu odluku pojavila žalba ponuditelja Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., te je Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave rješenjem poništila naprijed navedenu odluku o odabiru. Ovako to u Vladi tumače: „Temeljem utvrđenih činjeničnih stanja iz tog rješenja Državne komisije, Državni ured je postupajući sukladno nalogu iz tog rješenja, donio drugu Odluku o odabiru. Drugom Odlukom o odabiru od 19. kolovoza 2013. odbijena je ponuda ponuditelja SG Leasing d.o.o. i odabrana je ponuda ponuditelja Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o. Druga odluka o odabiru Državnog ureda od 19. kolovoza 2013., povodom žalbe odbijenog ponuditelja SG Leasing d.o.o., potvrđena je odlukom Državne komisije 22. listopada 2013., a predmetna žalba odbačena je zbog nedostatka pravnog interesa. Dakle, Državni ured je postupio sukladno rješenjima Državne komisije, čije je odluke dužan poštivati kao nadređenog žalbenog tijela“. To znači da na kraju opet nije pobijedila najjeftinija ponuda.
• Premda su Zoran Milanović i njegov trbuhozborac Gordan Maras ponavljali kako se ne mogu vratiti već naručena vozila, njih 1581, pak će se vratiti. Naime, Vlada je ipak odustala od 132 službena vozila naručena u sklopu natječaja za 1724 službena prometala, među kojima su i luksuzni audiji A6 za "premijera" i nekolicinu ministara. Razlog odustanka nije to što su mediji „razvalili“ Zokija i njegovu pljačkašku crvenu bratiju, nego strah od naknadne provjere zašto su i kako odustali od automobila koji su i po 75 posto jeftiniji od onih koje su odabrali. Oni su umjesto mitsubishi pajera, koji su ponuđeni na leasing za 41,6 milijuna kuna, izabrali Toyotine land cruisere za 72,9 milijuna kuna. Zasad je proračun uštedio 73 milijuna kuna. Koliko će to biti ušteda u konačnici, tek ćemo vidjeti.
• Nakon afere sa 1581 novim automobilom, izbila je i druga afera Milanovićeva vlada je 20. veljače 2014. otvorila ponude za nabavu ukupno 49.944 guma za službene automobile, motocikle, terenska vozila, strojeve, ali i autobuse. Vrijednost nabave procijenjena je na 41,5 milijun kuna bez PDV-a. Država traži i hotel u kojem će držati gume kao i najboljeg ponuđača koji će im (jasno uz dodatnu naplatu) dva puta godišnje mijenjati gume, što znači da će gume koštati preko 60 milijuna kuna + njihovo čuvanje… Dakle, ima novaca!
• Oduvijek se sumnjalo kako većinski bošnjačka Federacija BiH potkrada tamošnje Hrvate i županije s hrvatskom većinom. Ovih dana saznajemo kako je u proteklih sedam godina Županija zapadno-hercegovačka oštećena za cijeli jedan županijski proračun.Županija je godišnje potkradana za oko pet milijuna konvertibilnih maraka, a potkradane su i druge županije s hrvatskom većinom. Predsjednik županijske vlade Zdenko Ćosić tvrdi kako je to diskriminacija na osnovi nacionalne pripadnosti, zbog čega je pokrenuo tužba protiv Federacije BiH.
• „Domaća i međunarodna zajednica mora shvatiti da nakon svih eksperimenata preostaje još samo logično rješenje; BiH kao država s tri entiteta – hrvatskim, srpskim i bošnjačkim. Time bi dobili funkcionalnu državu s riješenim nacionalnim i građanskim pitanjem. Kome to može smetati!? Odgađanjem dogovora BiH se svakim danom gura bliže novim i nacionalnim i socijalnim sukobima. A kada oni izmaknu kontroli, onda ih cijeli svijet više ne će moći zaustaviti. Pa će umjesto obilježavanja starog povjesničari početi bilježiti početak novog rata“, piše Jozo Pavković u Večernjem listu. Da je Pavković u pravu potvrđuje i sve otvorenija sumnja kako su prije dva tjedna prosvjednici u Sarajevu zapalili Državni arhiv upravo zbog prekrajanja povijesti. I to na hrvatsku i srpsku štetu. A na čiju korist? Pa na korist Muslimana-Bošnjaka, onih koji su zadnji nastali i stigli (preobratili se!) na ovu već preumornu hercegbosansku zemljicu.
• I za ruski Rosnjeft, koji želi kupiti UNA-u od MOL-a i Hrvatske, i za ruski Gazpromnjeft, koji se već utaborio u Srbiji, jedna od glavnih vrijednosti INA-e je taj što naša kompanija raspolaže morskom lukom. Toplo more, toplo more, toplo more…, stara je nikad presahla težnja Rusa…
Nikita Hruščov
• Vadim Kolesničenko, zastupnik iz Janukovičeve stranke u kyivskom parlamentu, 18. veljače 2014. od Moskve je tražio da se pobrine za red u Ukrajini. A u regionalnom parlamentu na Krimu, autonomnom području u Ukrajini, jedan se zastupnik zalagao za to da se poluotok kojeg je 1954. tadašnji sovjetski predsjednik Nikita Sergejevič Hruščov, Ukrajinac po rođenju i narodnosti, vratio Ukrajini, „vrati“ Rusiji ako se stanje u zemlji ne „sredi“. Zahtjev je popraćen pljeskom. Među ruskom elitom uistinu je rašireno mišljenje da Ukrajina postoji samo zato što se Sovjetski Savez raspao (a u vezi s tim uvijek se citiraju Putinove riječi o „najvećoj geopolitičkoj katastrofi XX. stoljeća“). Predstavnici ruske države i Ruske pravoslavne crkve stalno ističu zajedničke korijene u "Kijevskoj Rusi". Osobito se žali za Krimom, gdje je u Sevastopolu stacionirana ruska crnomorska flota. Ali kad je riječ o intervenciji, vlada velika sumnja. Rusija bi bila izolirana, ne bi mogla računati niti na Kinu. Moglo bi doći do sankcija: teme koje su Rusiji važne, recimo ukidanje viza za putovanje u EU, bile bi još udaljenije. Troškovi bi bili golemi, ne samo gospodarski: ruske bi snage vjerojatno naišle na oružani otpor i bile umiješane u građanski rat. Vladimir Putin navodno prezire Viktora Janukoviča zato što nije ranije počeo s djelotvornim gušenjem prosvjednog pokreta u Ukrajini. Ali otvoreno se umiješati, vjerojatno mu se čini prerizičnim. Pogotovo zato što je Ukrajina ionako i dalje upućena na Rusiju, a ona Kyiv na to redovito podsjeća; spominje milijarde koje je Ukrajina dužna za plin, obećava kredite, a zatim ih zamrzne, ili otežava transport robe na granici. Ruski politolog i kolumnist Fjodor Lukjanov napisao je da bi se u idealnom scenariju Rusija i EU sada dogovorile da će Ukrajinu pretvoriti u „neformalan protektorat“ koji jamči sadašnje granice i preuzeti odgovornost, što nacionalna elita ne može. Vjerojatnije je, međutim, strahuje Lukjanov, da će se Zapad i Rusija međusobno optuživati i u Ukrajini započeti „nadomjesni rat“. „Istok Ukrajine je danas manje rusificiran nego što je bio prije deset godina. Dio stanovništva Istoka podržava prosvjede“, kaže Georges Mink, francuski stručnjak za Srednju Europu. Dakle, sve su opcije u igri, među kojima je ratnih ponajviše.
Ova web stranica koristi kolačiće za poboljšanje vašeg iskustva. Pretpostavit ćemo da se slažete s tim, ali možete to neprihvatiti i isključiti ukoliko želite. PrihvatiPročitaj više